WHEN WE MENTION AND REQUEST RAIN (Yerushalmi Perek 5 Halachah 2 Daf 38a)
מתני' מזכירין גבורות גשמים בתחיית המתים ושואלין גשמים בברכת השנים
(Mishnah): [In winter] we mention the might of rain in Techiyas ha'Mesim (the second Brachah). We request rain in Birkas ha'Shanim.
והבדלה בחונן הדעת
[On Motza'ei Shabbos or Motza'ei Yom Tov] we say Havdalah in Chonen ha'Da'as;
ר' עקיבה אומר אומרה ברכה רביעית בפני עצמה
R. Akiva says, it is [a blessing by itself,] the fourth blessing;
ר''א אומר בהודאה:
R. Eliezer says, [one says it] in Modim.
גמ' כשם שתחיית המתים חיים לעולם כך ירידת גשמים חיים לעולם
(Gemara): Just like Techiyas ha'Mesim is life for the world, so rainfall is life for the world.
ר' חייא בר אבא שמע לה מן הדא [הושע ו ב] יחיינו מיומים ביום השלישי יקימנו ונחיה לפניו [שם ג] (נדעה) [צ''ל ונדעה] נרדפה לדעת את ה' כשחר נכון מוצאו
(R. Chiya bar Aba): We learn this from "Yechayeinu mi'Yomayim ba'Yom ha'Shelishi Yekimenu v'Nichyeh Lefanav; V'Ned'ah Nirdefah Lada'as Es Hash-m k'Shachar Nachon Motza'o.''
כתיב [מלכים א יז א] ויאמר אליהו התשבי מתושבי גלעד אל אחאב חי ה' אם יהיה השנים האלה טל ומטר כי אם לפי דברי
It says "va'Yomer Eliyahu ha'Tishbi mi'Toshvei Gil'ad El Achav Chai Elokei Yisrael Asher Amadti Lefanav Im Yihyeh ha'Shanim ha'Eleh Tal u'Matar Ki Im l'Fi Devari'';
רבי ברכיה א''ר יסה ורבנן חד אמר בין על הטל ובין על המטר נשמע לו וחרנא אמר על המטר נשמע לו ועל הטל לא נשמע לו
(R. BeraChiya): R. Yosah and Rabanan argued about this. One said that both regarding dew and rain, [Hash-m] heeded him (withheld them), and the other said that He heeded him about rain, but did not heed him about dew.
מאן דמר על המטר נשמע לו ועל הטל לא נשמע לו מן הדא [שם יח א] לך הראה אל אחאב ואתנה מטר וגו'
The one who said that He heeded him about rain, but did not heed him about dew, learns from "Lech Hera'eh El Achav v'Etnah Matar...'' (He did not mention dew, for it was not withheld.)
ומן דמר בין על הטל בין על המטר נשמע לו איכן הותר נדרו של טל
Question: The one who said that He heeded him both about dew and about rain, when was the vow about dew permitted?
אמר רבי תנחומא [דף לח עמוד ב] אדרעיה סברין מימר נדר שהותר מכללו הותר כולו
Answer #1 (R. Tanchum Edrayah): He holds that a vow that was partially permitted is totally permitted.
אית דבעי מימר בבנה של צרפית [מלכים א יז כא] ויקרא אל ה' ויאמר ה' אלהי וגו'
Answer #2: [The vow about dew was permitted in the episode] with the Tzarfis' son - "va'Yikra El Hash-m va'Yomer Hash-m Elokai...'' (also the widow with whom I dwelled, You did evil to kill her son?!)
אמר רבי יודה בן פזי לאחד שגנב נרתיקו של רופא עם כשהוא יוצא נפצע בנו חזר אצלו אמר לו אדוני הרופא רפא את בני אמר לו לך והחזר את הנרתק שכל מיני רפואות נתונין בו ואני מרפא את בנך
(R. Yudah ben Pazi): [A parable for this is] one who stole the doctor's bag. When he was leaving, his son got wounded. He returned to him and said "my master the doctor - heal my son!'' He said, return my bag, for all kinds of cures are in it, and I will heal your son;
כך אמר לו הקדוש ברוך הוא לאליהו לך והתר נדרו של טל שאין המתים חיים אלא בטללים ואני מחיה את בנה של צרפית
So Hash-m said to Eliyahu - go permit the vow of dew, for the dead rise only through dews, and I will revive the Tzarfis' son.
ומניין שאין המתים חיים אלא בטללים [ישעי' כו יט] יחיו מתיך נבלתי יקומון הקיצו ורננו שוכני עפר כי טל אורות טליך וארץ רפאים תפיל
What is the source that the dead rise only through dews? It says "Yichyu Mesecha Nivlasi Yekumun Hakitzu v'Ranenu Shochnei Afar Ki Tal Oros Talcha v'Eretz Refa'im Tapil.''
[דף נה עמוד ב (עוז והדר)] א''ר תנחום אדרעיה וארעא תפקידיה תפליט
(R. Tanchum Edraya): [The end of the verse, v'Eretz Refa'im Tapil, means that] the land will expel [the dead] deposited in it.
ר' יעקב דכפר חנן בשם ריש לקיש בשעה שעשה אברהם זקינך רצוני נשבעתי לו שאיני זז טל מבניו לעולם
(R. Yakov of the village Chanan, citing Reish Lakish): When Avraham their ancestor did My will, I swore to him that I will never withhold dew from his children;
מה טעם [תהילים קי ג ד] לך טל ילדותך וכתיב בתריה נשבע ה' ולא ינחם
What is the source? It says "Lecha Tal Yaldusecha'', and after this it says "Nishba Hash-m v'Lo Yinachem.''
א''ר יודא בן פזי בדייתיקי נתתיו (לאברהם) [צ''ל לאביהם, כמו בתענית א:א - אור יעקב] במתנה נתתיו לו ויתן לך האלהים מטל השמים
(R. Yudah bar Pazi): Did I (Hash-m) give it to their father as a Matanas Shechiv Mera [from which one can retract]?! I gave an [absolute] gift to him - "va'Yiten Lecha ha'Elokim mi'Tal ha'Shamayim!'' (We explained this based on MAHARA FULDA and OHR YAKOV.)
אמר רבי שמואל בר נחמני בשעה שישראל באין לידי עבירה ומעשים רעים הגשמים נעצרים הן מביאין להן זקן א' כגון ר' יוסי הגלילי והוא מפגיע בעדם והגשמים יורדים אבל הטל אינו יורד בזכות ברייה
(R. Shmuel bar Nachmani): At a time when Yisrael come to Aveiros and bad deeds, and rain is withheld, they bring a Chacham like R. Yosi ha'Gelili and he petitions for them, and [immediately] rain falls. However, dew does not descend in the merit of [any] creation.
מה טעם [מיכה ה ו] כטל מאת ה' כרביבים עלי עשב אשר לא יקוה לאיש ולא ייחל לבני אדם
What is the source? "[K'Tal me'Es Hash-m ki'Revivim Alei Esev Asher Lo Yikaveh l'Ish v'Lo Yeyachel li'Vnei Adam'' (i.e. it is not even due to a person's Tefilah).
MISTAKE IN MENTION OR REQUEST FOR RAIN (Yerushalmi Perek 5 Halachah 2 Daf 38b)
ר' זעירא בשם ר' חנינא היה עומד בגשם והזכיר של טל אין מחזירים אותו בטל והזכיר של גשם מחזירים אותו
(R. Ze'ira citing R. Chanina): If one was in [the days when one must mention] rain, and he mentioned dew, we do not return him (tell him to pray again). In [the days when one must mention] dew, and he mentioned rain, we return him.
והתני בטל וברוחות לא חייבו חכמים להזכיר ואם רצה להזכיר מזכיר
Question (Beraisa): Chachamim did not obligate mentioning dew and wind. If he wants to mention, he mentions. (Why do we return him if he mentioned rain, and not dew?)
לא דמי ההוא דמיקל לההוא דלא מצלי ולא מיקל
Answer: One who curses (mentions rain at a time when it is harmful) is unlike one who does not pray [for rain] and does not curse.
בגשם והזכיר של טל אין מחזירים אותו [דף נו עמוד א (עוז והדר)] והתני אם לא שאל בברכת השנים או שלא הזכיר גבורת גשמים בתח''ה מחזירים אותו
Question: [R. Ze'irah taught that in the days of] rain, if he mentioned dew, we do not return him. A Beraisa teaches that if he did not request [rain] in Birkas ha'Shanim, or did not mention Gevurah of rain in Techiyas ha'Mesim, we return him!
בההוא דלא אידכר כלל לא טל ולא מטר
Answer: [The Beraisa] discusses when he did not mention dew, and not rain.
ר' זעירא בשם ר''ח אם לא שאל בברכת השנים אומרה בשומע תפלה ודכוותה אם לא הזכיר גבורת גשמים בתחיית המתים אומרה בשומע תפילה
(R. Ze'ira citing R. Chunah): If one did not request [rain] in Birkas ha'Shanim, he says it in Shome'a Tefilah. Similarly, if he did not mention Gevurah of rain in Techiyas ha'Mesim, he says it in Shome'a Tefilah;
מה אם שאלה שהיא מדוחק אומרה בש''ת אזכרה שהיא מריוח לא כ''ש
Request, which is amidst a pressing need, [if one omitted it, it suffices to say it] in Shome'a Tefilah. Mention, which is amidst comfort, all the more so!
[דף לט עמוד א] והתני אם לא שאל בברכת השנים או שלא הזכיר גבורת גשמים בתחיית המתים מחזירים אותו
Question (Beraisa): If one did not request [rain] in Birkas ha'Shanim, or did not mention Gevurah of rain in Techiyas ha'Mesim, we make him return!
אמר רבי אבדימי אחוי דרבי יוסי בשלא אמר בשומע תפילה.
Answer (Rav Avdimi, the brother of R. Yosi): That is when he did not say it in Shome'a Tefilah.
איכן הוא חוזר
Question: [If he did not say it in Shome'a Tefilah,] to where does he return?
כדמר ר''ש בר ווא בשם ר' יוחנן בראש חודש אם עקר את רגליו חוזר לכתחילה ואם לאו חוזר לעבודה
Answer: It should be like R. Shimon bar Ba said in the name of R. Yochanan - on Rosh Chodesh, if one [omitted Ya'aleh v'Yavo and] uprooted his feet (stepped back), he returns to the beginning, and if not (he did not step back), he returns to Avodah (Birkas Retzei);
אוף הכא אם עקר את רגליו חוזר לכתחילה ואם לאו חוזר (לעבודה בשומע) [צ''ל לשומע - ר''ש סיריליו] תפילה
Here, if he uprooted his feet, he returns to the beginning, and if not, he returns to Shome'a Tefilah.
בנינוה צרכון מיעבד תענית בתר פסחא אתון שיילון לרבי אמר לון רבי לכו ועשו ובלבד שלא תשנו מטביעה של תפילה
In Ninveh, they needed to make a fast [due to lack of rain] after Pesach. They came and asked Rebbi. He told them "go do so, just do not change the formula of Tefilah.''
איכן הוא אומרה
Question: Where do they say (request rain)?
רבי ירמיה סבר מימר אומרה בשומע תפילה
Answer #1: R. Yirmeyah thought to say in Shome'a Tefilah.
אמר ליה רבי יוסי לא כן אמר רבי זעירא בשם רב חונה אם לא שאל בברכת השנים או שלא הזכיר גבורות גשמים בתחיית המתים (מחזירין אותו) [צ''ל אומרה - ר''ש סיריליו] בשומע תפילה ומר לון רבי לכו ועשו ובלבד שלא תשנו מטביעה של תפילה
Objection (R. Yosi): Didn't R. Ze'ira say in the name of R. Chunah that if one did not request in Birkas ha'Shanim, or he did not mention Gevurah of rain in Techiyas ha'Mesim, he says it in Shome'a Tefilah (i.e. this is only when he should have requested in Birkas ha'Shanim) and Rebbi said "go do so, just do not change the formula of Tefilah'' (you may not request in Birkas ha'Shanim in summer! - MAHARA FULDA. I.e. therefore you may not say it in Shome'a Tefilah.)
על דעתיה דרבי יוסי איכן הוא אומרה
Question: According to R. Yosi, where does he say it?
בשש שהוא מוסיף
Answer #2: [The Shali'ach Tzibur] says it in the six Brachos that he adds [on a fast].
עד כדון ציבור שיש לו שש יחיד שאין לו שש מניין
Question: This is for a Tzibur, which has six [added Brachos]. An individual, who does not have six [added Brachos, where does he say it]?
אמר רבי חנינא לא כן אמר רבי זעירא בשם רב חונה יחיד שואל צרכיו בשומע תפילה ואילו צרכיו הן.
Answer (and defense of Answer #1 - R. Chinena): Didn't R. Ze'irah say in the name of R. Chunah that an individual requests his needs in Shome'a Tefilah? This is his needs!
HAVDALAH (Yerushalmi Perek 5 Halachah 2 Daf 39a)
והבדלה בחונן הדעת
(Mishnah): We say Havdalah in Chonen ha'Da'as;
שמעון בר ווא בעא קומי רבי יוחנן דבר שהוא נוהג ובא חכמים חולקין עליו
Question (Shimon bar Va, to R. Yochanan): Something that applies constantly, how can Chachamim argue about it?!
[דף נו עמוד ב (עוז והדר)] אמר לו על ידי שעיקרה בכוס שכחוה בתפלה
Answer (R. Yochanan): Since [Havdalah] was [enacted] primarily over a cup [of wine, and later enacted to say it in Tefilah], they forgot [where it is said] in Tefilah.
מילתיה אמרה שעיקרה בכוס
Inference: [R. Yochanan's] words show that it was [enacted] primarily over a cup.
ר' יעקב בר אידי בשם ר' יצחק רובא אמרה בכוס אומרה בתפילה בשביל לזכות את התינוקות
(R. Yakov bar Idi citing R. Yitzchak Ruba): If one said it over a cup [before praying], he says it in Tefilah. [We say it over a cup] in order to merit the children (so they will hear it. We explained this like CHAREDIM.)
מילתיה אמרה שעיקרה בתפילה
Inference: His words show that it was [enacted] primarily in Tefilah.
רבי זעירא רב יהודה בשם שמואל אמרה בכוס אומרה בתפילה אמרה בתפילה אומרה בכוס
(R. Ze'ira citing Rav Yehudah citing Shmuel): If one said it over a cup, he says it in Tefilah. If one said it in Tefilah, he says it over a cup.
מילתיה אמרה שעיקרה כאן וכאן.
Inference: His words show that it was [enacted] primarily here (over a cup) and here (in Tefilah).
ר''א אומר בהודייה
(Mishnah - R. Eliezer): He says it in Modim.
רבי יוחנן בשם רבי מטין כר''א בי''ט שחל להיות במוצאי שבת מיד
(R. Yochanan citing Rebbi): We lean [to rule] like R. Eliezer when Yom Tov falls on Motza'ei Shabbos [and he says Havdalah] immediately (i.e. on Motza'ei Shabbos).
רבי יצחק רבה בשם רבי הלכה כר''א בי''ט שחל להיות במ''ש
(R. Yitzchak Rabah citing Rebbi): The Halachah follows R. Eliezer when Yom Tov falls on Motza'ei Shabbos.
ר' יצחק בר נחמן בשם רבי חנינא בן גמליאל הלכה כר''א לעולם
(R. Yitzchak bar Nachman citing R. Chanina ben Gamliel): The Halachah follows R. Eliezer always.
רבי אבהו בשם ר''א הלכה כר''א לעולם
Support (R. Avahu citing R. Elazar): The Halachah follows R. Eliezer always.
[דף לט עמוד ב] אמר רבי יעקב בר אחא לאו (בגין דאתון תרתיי שמועין אלא בגין) [צ''ל אינון תרתיי שמועין אלא - חרדים] דרבי יצחק בר נחמן ור''א תרויהון בשם ר' חנינא בן גמליאל הלכה כר''א לעולם
(R. Yakov bar Acha): These are not two [independent] teachings. Rather, R. Yitzchak bar Nachman and R. Elazar both cited R. Chanina ben Gamliel to say that the Halachah follows R. Eliezer always. (CHAREDIM)
WHERE IS HAVDALAH IN TEFILAH SAID (Yerushalmi Perek 5 Halachah 2 Daf 39B)
ואבדלה בחונן הדעת דברי חכמים ר''ע אומר אומרה ברכה רביעית בעצמה
(Beraisa): [One says] Havdalah in Chonen ha'Da'as. Chachamim say so. R. Akiva says, he says it for the fourth Brachah by itself.
רבי יעקב בר אחא בשם שמואל אומר ברכה רביעית
(R. Yakov bar Acha citing Shmuel): He says it for the fourth Brachah.
א''ר יודן אומר מטבע ברכה ואחר כך מבדיל
(R. Yudan): He says the text of the Brachah (Chonen ha'Da'as), and afterwards Havdalah (in a separate Brachah);
ותייא כרבי דר' אומר תמיהני היאך ביטלו חונן הדעת בשבת אם אין דיעה תפילה מניין וכה אם אין דיעה הבדלה מניין
This is like Rebbi, for Rebbi said, I am astounded. How were [Chachamim] Mevatel Chonen ha'Da'as on Shabbos?! If there is no understanding, how can there be Tefilah?! And here, if there is no understanding, how can there be Havdalah?! (Therefore, we say Chonen ha'Da'as before Havdalah - MAHARA FULDA.)
אמר רבי יצחק בר' אלעזר מבדיל ואח''כ אומר מטבע ברכה
(R. Yitzchak b'Ribi Elazar): He says Havdalah, and afterwards the text of the Brachah (Chonen ha'Da'as, for one may not request his needs before Havdalah, like it says below - CHAREDIM).
ביאור הגר''א אורח חיים סימן רצד [צ''ל ר''א בן אנטיגנוס בי ר' ינאי בשם ר''א זאת אומרת שאסור לעשות מלאכה עד שיבדיל ודכוותה אסור לו לאדם לתבוע צרכיו עד שיבדיל - הגר''א מוחקו לקמן וגורסו כאן]
Inference (R. Eliezer ben Antigonus citing R. Elazar citing R. Yanai): This teaches that it is forbidden to do Melachah until he makes Havdalah, and similarly, one may not request his needs until he does Havdalah. (We explained this like Gra, OC 294:1)
[דף נז עמוד א (עוז והדר)] ר''א ב''ר הושעיה ובלבד שלא יפחות משלש אבדלות
(R. Elazar bar Hoshayah): This is provided that he does not say less than three divisions [that Hash-m makes].
אמר ר' יוחנן אמרו הפוחת לא יפחות משלש והמוסיף לא יוסיף יותר משבעה אבדלות
(R. Yochanan): They said that one who says few [divisions] may not say less than three, and one who says many may not say more than seven divisions.
לוי אמר ובלבד מאבדלות האמורות בתורה
(Levi): They must be divisions said in the Torah.
נחום בר' סימאי נפק ומר בשם אבוי ואפילו אבדלה אחת
(Nachum b'Ribi Simai, citing his father): Even one Havdalah [suffices].
וא''ר אבהו וצריך לחתום בהבדלה
(R. Avahu): He must close with Havdalah.
רבי מנא בעי מעתה אפילו פתח במבדיל בין קודש לחול וחוזר וחותם במבדיל בין קודש לחול
Question (R. Mana): If so, even if he began with 'He separates between Kodesh and Chol', he must close with 'He separates between Kodesh and Chol'!
אמר ר' יוסי בי רבי בון ולא מברכות שפותחין בהן בברוך וחותמין בברוך הן
Answer (R. Yosi bei R. Bun): (Indeed, he does!) Is this not among [long] Brachos begin with Baruch and close with Baruch?! (TOLDOS YITZCHAK)
(ר''א בן אנטיגנוס בשם ר''א בי ר' ינאי זאת אומרת שאסור אסור לעשות מלאכה עד שיבדיל (ודכותה אסור לו לאדם לתבוע צרכיו - הגר''א מוחקו מכאן וגורסו לעיל) ר' זעירא ר' אלעזר בר אנטיגנוס בר' בשם ר' ינאי בשם ר' יודה בר' אם לא הבדיל במוצאי שבת מבדיל אפילו בחמישי בשבת
(R. Ze'ira citing R. Elazar bar Antigonus b'Ribi citing R. Yanai citing R. Yudah b'Ribi): If he did not do Havdalah on Motza'ei Shabbos, he does Havdalah even on Thursday.
הדא דאת אמר במבדיל בין קודש לחול אבל בורא מאורי האש אומרה מיד
Limitation: This refers to Mavdil Bein Kodesh l'Chol, but Borei Me'orei ha'Esh he says immediately (only on Motza'ei Shabbos, for this is when light was created).
ר' זעירא בשם רבי יהודה ר' אבא בשם אבא בר ירמיה אפילו יום טוב שחל להיות באמצע שבת אומר בין יום השביעי לששת ימי המעשה
(R. Ze'ira citing R. Yehudah and R. Aba citing Aba bar Yirmeyah): Even Yom Tov that fell in the middle of Shabbos, he says '[divides between] the seventh day and the six days of action.'
א''ר זעירא לרבי יהודה וכי ששת ימי המעשה לפניו
Question (R. Ze'ira, to R. Yehudah): Are there six days of action in front of him?! (Shabbos will come before that!)
א''ל וכי יש טומאה וטהרה לפניו
Answer (R. Yehudah): Is there Tum'ah and Taharah in front of him?! (Even though there is not, he mentions divisions. Likewise, he mentions the above division, even though six days of action do not follow.)
ר' ירמיה ר' זעירא בשם רבי חייא בר אשי צריך לומר החל עלינו את הימים ששת ימי המעשה הבאים לקראתינו לשלום
(R. Yirmeyah citing R. Ze'ira citing R. Chiya bar Ashi): He must say 'bring upon us the six days of action coming to greet us for Shalom.'
ר' אבא מוסיף והשמיענו בהן ששון ושמחה
R. Aba adds "and cause us to hear in these [six coming days] Sason and Simchah.'
ר' חזקיה בשם ר' ירמיה הביננו ולמדינו
R. Chizkiyah citing R. Yirmeyah [adds] "give us deeper understanding, and teach us.''
ר' חזקיה בשם ר' ירמיה העונין אמן צריכין ליתן עיניהן בכוס ועיניהן בנר
(R. Chizkiyah citing R. Yirmeyah): Those who answer Amen [to Havdalah] must look at the cup, and at the lamp.
ר' חזקיה בשם ר' ירמיה ארבעת מינין שבלולב ניטלין דרך גידוליהן:
(R. Chizkiyah citing R. Yirmeyah): The four Minim taken with [and including] the Lulav, they are taken the way they grow (e.g. the stem of the Esrog faces down).
CORRECTING MISTAKES IN TEFILAH (Yerushalmi Perek 5 Halachah 3 Daf 39b)
[דף נז עמוד ב (עוז והדר)] מתני' האומר על קן צפור יגיעו רחמיך ועל טוב יזכר שמך מודים מודים משתקין אותו
(Mishnah): If one says "Your mercy reaches even to a bird's nest (therefore, You commanded us to send away the mother before taking her young),'' or "Your name will be mentioned for good [deeds that You do],'' or "Modim Modim (we thank You, we thank You),'' we silence him.
העובר לפני התיבה וטעה יעבור אחר תחתיו ולא יהא סרבן באותה שעה
If the Shali'ach Tzibur errs, someone else takes his place. The latter should not decline to do so at this time.
ומאין הוא מתחיל מתחילת ברכה שטעה זה:
From where does [the latter] begin? It is from the beginning of the blessing in which [the first] erred.
[דף מ עמוד א] גמ' ר' פינחס בשם ר' סימון כקורא תיגר על מדותיו של הקדוש ברוך הוא על קן ציפור הגיעו רחמיך ועל אותו האיש לא הגיעו רחמיך
(Gemara - R. Pinchas citing R. Simon): [We silence one who says "Your mercy reaches even to a bird's nest], for he is like one who complains about Hash-m's Midos - Your mercy extends to a bird's nest, but Your mercy does not extend to me!
ר' יוסי בשם רבי סימון כנותן קיצבה למדותיו של הקדוש ברוך הוא עד קן ציפור הגיעו רחמיך
(R. Yosi citing R. Simon): It is as if he puts a limit on Hash-m's Midos - Your mercy extends until a bird's nest [but no further].
אית תניי תני על ואית תניי תני עד מאן דמר על מסייע לר' פינחס ומן דמר עד מסייע לרבי יוסי
Some taught that the text of the Mishnah says "Al'' (on), and some taught that the text says "Ad'' (until). The one whose text says "Al'', this supports R. Pinchas. The one whose text says "Ad'', this supports R. Yosi.
א''ר יוסי בי ר' בון לא עבדין טבות שעושין למדותיו של הקדוש ברוך הוא רחמים
(R. Yosi bei R. Bun): [Those who say 'Your mercy extends to a bird's nest'] do not do properly, for they connote that Hash-m's Midos [and Mitzvos] are mercy. (Really, they are decrees above our understanding);
ואילין דמתרגמין עמי בני ישראל כמה דאנא רחמן בשמים כך תהוון רחמנין בארעא תורתא או רחילה יתה וית ברה לא תיכסון תרויהון ביומא חד לא עבדין טבאות שהן עושין מדותיו של הקדוש ברוך הוא רחמים.
Those who translate [Shor Oh Seh Oso v'Es Beno...] "My nation Bnei Yisrael, just like We are merciful in Shamayim, so you should be merciful on the land. A cow or ewe, do not slaughter both it and its child on one day'' - [those who translate so] do not do properly, for they connote that Hash-m's Midos are mercy. (ALEI TAMAR - Targum Yonason ben Uzi'el (a Talmid of Hillel) says like this. R. Yosi bei R. Bun would not disagree! This supports Sefer ha'Itim, who says that translators used to add Midrashim to the Targum, and they became incorporated into the Targum. I (PF) answer like Maharsha infers from Megilah 3a, that Yonason did not translate the Torah. It was mistakenly attributed to him.)
מודים מודים משתקין אותו
(Mishnah): [If one says] 'Modim, Modim', we silence him.
א''ר שמואל בר רב יצחק [תהילים סג יב] כי יסכר פי דוברי שקר
(R. Shmuel bar Rav Yitzchak): This is based on "Ki Yisacher Pi Dovrei Shaker.''
הדא דאמר בציבורא אבל ביחיד תחנונים הן.
Limitation: This is only [if he says so] b'Tzibur, but if he is alone, it is supplication (he may say it).
העובר לפני התיבה וטעה
(Mishnah): If the Shali'ach Tzibur errs... [another replaces him, and begins from the beginning of the blessing in which the first erred].
ר' יוסי בן חנינה בשם ר' חנניה בן גמליאל טעה בשלש ברכות הראשונות חוזר בתחילה
(R. Yosi ben Chaninah citing R. Chananyah ben Gamliel): If he erred in the first three Brachos, he returns to the beginning [of the Tefilah].
אדא בר בר חנה גניבה בשם רב טעה בשלש ברכות האחרונות חוזר לעבודה
(Ada bar bar Chanah citing Geneivah citing Rav): If he erred in the last three Brachos, he returns to Avodah (the first of the last three Brachos).
ר' חלבו רב חונה בשם רב טעה בשלש ברכות הראשונות חוזר בתחילה בשלש ברכות האחרונות חוזר לעבודה
(R. Chelbo citing R. Chunah citing Rav): If he erred in the first three Brachos, he returns to the beginning. [If he erred] in the last three Brachos, he returns to Avodah;
טעה ואינו יודע איכן טעה חוזר למקום הברור לו
If he erred and does not know where he erred, he returns to the place that is clear to him [that he said it, and he says from there].
ר' אחא ור' יודה בן פזי יתבון בחד כנישתא אתי עבר חד קומי תיבותא ואשגר חד ברכה אתון ושיילון לר' סימון
R. Acha and R. Yudah bar Pazi were sitting in a Beis ha'Keneses. [A Shali'ach Tzibur] passed in front of the Aron, and omitted a Brachah. They went and asked R. Simon;
א''ל ר' סימון בשם ריב''ל ש''צ שהשגיר שתים שלש ברכות אין מחזירין אותו
(R. Simon citing Reish Lakish): If a Shali'ach Tzibur omitted [even] two or three Brachos we do not make him return.
[דף נח עמוד א (עוז והדר)] אשכח תניי ופליג לכל אין מחזירין אותו חוץ ממי שלא אמר מחיה המתים ומכניע זדים ובונה ירושלים אני אומר מין הוא
Question: We find a Beraisa that argues! For anything, we do not make him return, except for one who did not say Mechayeh Mesim, Machni'a Zedim or Boneh Yerushalayim; I say that he is a heretic (therefore he omitted it).
שמואל הקטן עבר קומי תיבותא ואשגר מכניע זדים בסופה שרי משקיף עליהון אמרין ליה לא שיערו חכמים בך
Shmuel ha'Katan passed in front of the Aron, and omitted Machni'a Zedim. Afterwards, he started to think about it and remember it. They told him, Chachamim did not assess you (that you omitted it due to heresy).
ר' יעקב בר אחא ר''ש בר אבא בשם רבי אלעזר ספק הזכיר של ראש חודש ספק לא הזכיר מחזירין אותו
(R. Yakov bar Acha citing R. Shimon bar Aba citing R. Elazar): If one has a Safek whether he mentioned [Ya'aleh v'Yavo on] Rosh Chodesh, or did not mention it, we return him.
לאיכן הוא חוזר
Question: To where does he return?
שמעון בר ווא בשם ר' יוחנן אם עקר את רגליו חוזר לכתחילה ואם לאו חוזר לעבודה
Answer (Shimon bar Va citing R. Yochanan): If he uprooted his feet (stepped back at the end of Tefilah), he returns to the beginning. If not, he returns to Avodah (Birkas Retzei);
אמר ר' יודה בן פזי הסיע דעת כמי שעקר את רגליו ואילין תחנוניא צריכה
(R. Yudah ben Pazi): If he diverted his mind (from making more supplications), it is as if he uprooted his feet. These who make supplications, it is a question [whether or not it is as if he uprooted his feet];
וכא אם עקר את רגליו חוזר לכתחילה ואם לאו חוזר לשומע תפלה.
And here, if he uprooted his feet, he returns to the beginning. If not, he returns to Shome'a Tefilah.
REPLACING A SHALI'ACH OF THE TZIBUR (Yerushalmi Perek 5 Halachah 3 Daf 40a)
ר' אבא בריה דר' חייא בר אבא ר' חייא בשם רבי יוחנן היה קורא בתורה ונשתתק זה שהוא עומד תחתיו יתחיל ממקום שהתחיל הראשון
(R. Aba brei d'R. Chiya bar Aba citing R. Yochanan): If one was reading in the Torah and became silent, the one who stands in place of him begins from where the first began [and blesses];
אם אמר את ממקום שפסק הראשונים נתברכו לפניהן ולא נתברכו לאחריהן והאחרונים נתברכו לאחריהן ולא נתברכו לפניהן
If you would say [that he begins] from where he stopped [and the latter does not bless], the first [verses], there was a Brachah before them, but no Brachah after them, and the last [verses], there was a Brachah after them, but no Brachah before them;
וכתיב [שם יט ח] תורת ה' [דף מ עמוד ב] תמימה משיבת נפש שתהא כולה תמימה
It says "Toras Hash-m Temimah'' - all of it must be complete! (This is after they enacted that everyone bless before and after.)
תני לא יהו שנים קורין בתורה ואחד מתרגם
(Beraisa): Two may not read in the Torah and one translates.
א''ר זעירא מפני הברכה
Explanation #1 (R. Zeirah): This is due to the Brachah. (Two may not bless on one Keri'ah, and if only one may bless, they will quarrel about who will bless - TOLDOS YITZCHAK.)
והתני לא יהו שנים מתרגמין ואחד קורא אית לך מימר מפני הברכה
Objection: A Beraisa teaches that two may not translate and one reads [in the Torah]. Can you say that this is due to the Brachah?! (There is no Brachah for Targum!)
אלא משום שאין שני קולות נכנסין לתוך אוזן אחת
Explanation #2: Rather, it is because two voices do not enter one ear (one cannot hear them).
[דף נח עמוד ב (עוז והדר)] תני שנים קורין בתורה ואין שנים מפטירין בנביא
Contradiction (Beraisa): Two may read in the Torah, but two may not read the Haftorah in the Navi.
א''ר עולא קרויות בתורה ואין קרויות בנביא
Resolution (R. Ula): More than one may read in the Torah (one after the other). More than one may not read in the Navi. (Rather, one reads the entire Haftorah - HA'GAON RAV C. KANIEVSKY, SHLITA.)
א''ר יהושע דרומיא שלשה דברים רובן ומיעוטן רע ובינוניתן יפה השאור והמלח והסירוב
(R. Yehoshua of the south): Three things, much or a little is bad, and an intermediate amount is good - Se'or (sourdough), salt and refusal.
בתחילה מסרב שנייה מעמעם ובשלישית רץ ובא
[If one is asked to be Shali'ach Tzibur], initially he refuses. The second time, he shows that he is wavering. The third time, he runs and comes [in front of the Aron].
ר' חונא הוה יתיב בחד כנישתא עאל חזנא ואטרח על חד דייעול ולא קבל עילוי
R. Chunah was sitting in a Beis ha'Keneses. The overseer [of the Beis ha'Keneses] pressured a man to ascend [to be Shali'ach Tzibur], and he did not accept.
בסופא אתא לגבי ר' אלעזר א''ל לא יכעוס מרי עלי בגין דלא הוינא מיתער לא עלית
In the end, he came in front of R. Elazar, and said 'may Rebbi not be angry with me. Because I was not [sufficiently] awake, I did not ascend.'
א''ל עלך לא כעסית אלא על הדין דאטרח
R. Elazar: I am not angry with you, rather, with the one who pressured [you]!
בטיטיי אישתתק באופנייה אתון ושיילון לר' אבון
Betitai (a Shali'ach Tzibur) became silent in [Kedushah of Yotzer Ohr, where it mentions] the Ofanim. They asked R. Avun;
אמר לון רבי אבון בשם ריב''ל זה שעובר תחתיו יתחיל ממקום שפסק
(R. Avun citing Reish Lakish): The one who passes [in front of the Aron] in place of him, he begins where [the first] stopped.
אמרין ליה והא תנינן מתחילת הברכה שטעה זה
Question: Our Mishnah says 'from the beginning of the Brachah in which the first erred'!
אמר לון מכיון דעניתון קדושתא כמי שהוא תחילת ברכה:
Answer (R. Avun): Since you answered [Kadosh, Kadosh..., i.e. the first part of] Kedushah, it is like [starting] at the beginning of the Brachah.